Kot je spomnil sodnik poročevalec, je decembra 2007 Istrabenz za več kot 14 milijonov evrov odkupil sveženj delnic Intereurope od Maksime Holding, naslednji dan pa ga je za 10,3 milijona evrov prodal Banki Celje.
Na specializiranem državnem tožilstvu še vedno menijo, da je Bavčar zlorabil položaj predsednika uprave Istrabenza in v enem dnevu povzročil temu podjetju 3,7 milijona evrov škode ter hkrati 3,2 milijona evrov koristi podjetju Maksima Holding, v katerem je bil večinski lastnik. Pri tem naj bi mu pomagal tedanji predsednik uprave Maksime Holdinga Golubić.
![Igor Bavčar](https://images.24ur.com/media/images/884xX/Sep2023/c8177b1ebbc5a4902ac7_63112003.jpg?v=b0f1&fop=fp:0.48:0.28)
Kaznivo dejanje naj bi storila tako, da je Istrabenz namesto Maksime Holdinga vstopil v terminski posel z Banko Celje. Maksima Holding se je namreč nekaj mesecev prej zavezala, da bo na določen datum odkupila sveženj po ceni 48 evrov za delnico. Borzna cena je medtem padla na 38 evrov. Bavčar naj bi v imenu Istrabenza prevzel obveznost odkupa po dogovorjeni ceni z izključnim namenom pridobitve koristi za Maksimo Holding, saj Istrabenz teh delnic ni potreboval in jih je že naslednji dan prodal po 36 evrov. Kot je danes poudarila tožilka Blanka Žgajnar, v pogodbi nikjer ne piše, da bi moral Istrabenz kasneje te delnice spet odkupiti.
Na današnjo sejo sodišča nista prišla ne Bavčar ne njegov zagovornik Aljoša Dežman. Slednji je v pisnem odgovoru zagovarjal oceno okrožnega sodišča, da v bistvu ni šlo za kupoprodajne pogodbe, ampak za repo pogodbe, to so pogodbe o ponovnem odkupu delnic. To pomeni, da naj bi bil Istrabenz dogovorjen z Banko Celje, da bo v določenem roku te delnice spet odkupil, razlika v ceni pa bi dejansko predstavljala obrestno mero. V bistvu naj bi šlo za kreditiranje Istrabenza, ki je takrat potreboval denar za nakup delnic Petrola, a je bil že preveč zadolžen, da bi dobil posojilo brez garancije. Odvetnik je med drugim zapisal, da tožilstvo vztraja pri parcialnih pogledih na posamezne posle in ne razume ekonomskih zakonitosti.
Golubićeva zagovornica Anka Kozamernik je danes med drugim trdila, da je pritožba protislovna in niti ne pojasnjuje, kje naj bi se okrožna sodnica zmotila. Vztrajala sta, da ni bilo kaznivega dejanja, zato Golubić ni mogel sodelovati pri izvršitvi. Sodni senat, ki ga sestavljajo predsednica Mara Bristow, Aleš Arh in Gorazd Hočevar, bo sodbo izdal pisno.
KOMENTARJI (64)
Opozorilo: 297. členu Kazenskega zakonika je posameznik kazensko odgovoren za javno spodbujanje sovraštva, nasilja ali nestrpnosti.