Predsednica države Nataša Pirc Musar se je na slovesnosti spomnila, kako je v času študija prava delala kot stevardesa pri Adrii Airways. Prepričana je, da je ljubljansko letališče zapisano v srca mnogih Slovencev. Poudarila je, lahko osrednje slovensko letališče označimo za enega od simbolov Slovenije, na katerega smo vsi lahko zelo ponosni.
![Ljubljansko letališče](https://images.24ur.com/media/images/884xX/Apr2024/69c8723e173c507c4199_63223234.jpg?v=cb26)
Veseli jo, da letališče jubilej obeležuje v znamenju močne rasti potniškega prometa in uspešnega okrevanja po zahtevnem obdobju, v katerem je ob stečaju Adrie Airways ostalo brez največjega poslovnega partnerja in se skoraj sočasno v pandemiji spopadlo z izjemno izgubo prometa.
Prepoznavnost Slovenije kot turistične destinacije
Zadovoljna je, da Fraport Slovenija kot upravljavec letališča lanski optimizem s 30-odstotno letno rastjo števila potnikov prenaša tudi v letošnje leto in napoveduje postopno vračanje na raven prometa, ki ga je letališče beležilo pred pandemijo. Lani je prvič po letu 2019 znova pozdravilo milijontega potnika in do konca leta naštelo 1,27 milijona potnikov.
Predsednica je čestitala ministrstvu za infrastrukturo in Fraportu Slovenija za okrepitev letalske povezljivosti Slovenije. Kot je dejala, so spodbude za letalske prevoznike dosegle namen, enako pomembna pa so tudi prizadevanja za prepoznavnost Slovenije kot turistične destinacije. V višku letošnje poletne sezone bo 22 rednih prevoznikov, kar je največ doslej, z Brnika ponujalo več kot 150 letov tedensko na 25 destinacij.
Izpostavila je tudi velike spremembe, ki jih z uvajanjem novih tehnologij doživlja letalska industrija. Letališča prihodnosti namreč uvajajo vrhunsko tehnologijo za izboljšanje potovalne izkušnje. Digitalizacije postopkov pa prinaša tudi izziv kibernetske varnosti, je opozorila Pirc Musarjeva.
Poleg tega je izpostavila pomen zelenega prehoda. Pozdravila je prizadevanja Fraporta Slovenija, da bi ljubljansko letališče do leta 2045 postalo brezogljično. Po njenem mnenju bi bilo treba do letališča vzpostaviti tudi hitro železniško povezavo. "Tehnološki napredek in inovacije poganjajo prihodnost letalstva," je dejala, prepričana, da bo tudi osrednje slovensko letališče del uspešne zgodbe preobrazbe in rasti.
Želijo si, da bi Brnik postal prva izbira v regiji
Poslovodna direktorica Fraporta Slovenija Babett Stapel je o prihodnjih načrtih povedala, da si želijo Brnik pozicionirati kot letališče prve izbire v regiji. V načrtu je nadaljnji razvoj prometa s povečanjem frekvence letov na ključna letališča, vzpostavitvijo povezave do še novih letališč in z izboljšanjem terminov letov.
Ključna usmeritev sta tudi digitalizacija in avtomatizacija, pri čemer so v načrtu samostojna oddaja prtljage, daljinsko vodena vleka letal in avtonomna vleka prtljage. Nadaljujejo se tudi obsežna vlaganja v letališko infrastrukturo. Fraport je od leta 2014, ko je prevzel upravljanje ljubljanskega letališča, v razvoj infrastrukture in opreme investiral 73 milijonov evrov, kar vključuje 23 milijonov evrov v nov terminal.
Kot je povedala Stapelova, bo letos in v prihodnjem letu vloženih 25 milijonov evrov, predvsem v novo vozno stezo in v obnovo ter reorganizacijo letališke ploščadi za povečanje zmogljivosti. "Do leta 2035 bomo v slovensko javno infrastrukturo skupaj investirali že 200 milijonov evrov," je poudarila poslovodna direktorica podjetja s 450 zaposlenimi.
Praznovanje 60-letnice letališča je na Brniku steklo že v začetku leta. Prvo letalo slovenskega letalskega prevoznika, ki se je takrat imenoval Adria Aviopromet, je namreč na letališču pristalo 24. decembra 1963, redni letalski promet pa je bil vzpostavljen 9. januarja 1964.
Začetki so bili skromni, v letu 1964 je bilo prepeljanih 78.000 potnikov, rekordno pa je bilo leto 2018 z več kot 1,8 milijona prepeljanih potnikov. V 60 letih je prek letališča potovalo več kot 47,7 milijona potnikov, izvedenih je bilo več kot 1,1 milijona premikov letal in oskrbljenih približno 662.000 ton tovora.
KOMENTARJI (24)
Opozorilo: 297. členu Kazenskega zakonika je posameznik kazensko odgovoren za javno spodbujanje sovraštva, nasilja ali nestrpnosti.