Kolikšna je verjetnost, da se človek, ki so ga že dobili na laži, temu početju še vseeno ne odpove? Nenada Cakića, snemalca na POP TV in Kanalu A, spletni goljufi kličejo že nekaj let. Prispevek o spletnih goljufih smo že objavili, glavni lik pa je bil tako imenovani "Pavel Modrič".
Dan po objavi je Cakiću ponovno zazvonil telefon, le da je tokrat poklical domnevni "Sebastijan Perasić" – z enakim naglasom in enakim pristopom. Kot je pojasnil, je poklical zato, ker želi, da Nenad dobi svoje kripto zaslužke. "Jaz vas samo kličem od varnostnega oddelka, ker vi neumnosti delate, zato vas kličem, da bi razumeli, gospod," je rekel po telefonu. "Počasi mi je bilo dovolj," pravi Cakić.
Cakić: "Če ste pa tako v redu, si upate vi stopiti pred kamero?
Klicatelj: "Jaz nisem prevarant."
Cakić: "Imate čisto vest?"
Klicatelj: "Seveda. Res, gospod."
Klicatelj: "Ta naš pogovor snemate, spoštovani?"
Cakić: "Seveda!"
Klicatelj: "Najmanj dva meseca snemate, pravite. In kaj boste naredili s temi posnetki?"
Cakić: "To vam bo pa Policija pokazala, kaj bomo naredili."
Po pretekli objavi so se nam namreč začeli oglašati ljudje, ki so imeli opravka z istimi klicatelji. Enega je opeharil prav "Pavel Modrič" in mu le v nekaj minutah z računa pobral čez 7000 evrov.
Nekateri goljufi delujejo tudi z bolj prefinjenimi taktikami
Slovenija je tako kot večina zahodnih držav očitno meka za spletne prevarante. Že nekaj časa smo namreč sledili še eni skupini goljufov, morda z malo bolj olikanimi in bolj prefinjenimi taktikami. "Luka Nikolič" je klical iz podjetja, ki naj bi se ukvarjalo z borznimi vlaganji. Cakić se sicer z vlaganji ni nikoli ukvarjal.
Cakić: "Ni mi jasno, od kod imate mojo številko."
Nikolič: "Mi kot podjetje dobivamo od marketinške agencije baze podatkov, če pač širimo poslovanje v neko državo. In tako je bilo tudi v vašem primeru."
Kot pojasnjuje Cakić, naj bi ga čakala izjemna priložnost. "Da kupim delnice podjetja Tata Group, še preden te poskočijo," pravi in dodaja, da to podjetje sicer res obstaja in da je precej uspešno. Nikolič ga je nato usmeril na spletno stran svojega podjetja, ki naj bi sodelovalo s podjetjem Ctrader, ki je dejanska obstoječa platforma za trgovanje. Nikolič mu je zagotavljal, da gre za eno od treh najboljših platform na svetu za spletno trgovanje.
Psihologija in nevrolingvistično programiranje je imel Nikolič v malem prstu. "Nenade, slušajte me ovako (prevod: Nenad, poslušajte me)," ga je med drugim naslavljal, kot pravi Cakić, pa je zvenel res kredibilno. "Želim, da razumete, da je vse, kar se tiče te strani in ostalega, zakonito," mu je še rekel goljuf.
'Prevare so že tako sofisticirane, da jih že varnostni strokovnjaki težko prepoznamo'
Nato pa smo se odločili, da zadevo preverimo pri strokovnjaku. Tadej Hren iz Nacionalnega centra za obravnavo omrežnih incidentov SI-CERT je pojasnil, da se s takšnimi in podobnimi primeri zadnja leta srečuje vse pogosteje. "Te prevare so že tako sofisticirane, da jih že varnostni strokovnjaki težko prepoznamo zelo na hitro," pravi.
Spletne strani so narejene verodostojno, prijetne so običajnemu uporabniku, govorci obvladajo strokovne izraze, s katerimi pridobivajo zaupanje. In čeprav so obljubljeni zneski velikokrat povsem nerealni, ljudi vseeno prepričajo. "So tudi primeri, ko si ljudje predstavljajo, kako bodo kredite odplačali, si izposojajo denar pri prijateljih, vzamejo kratkoročne kredite, zato da lahko nakažejo ... Vedno pa se ustavi, ko bi morali dobiti izplačilo," je pojasnil Hren.
![Spletna goljufija](https://images.24ur.com/media/images/884xX/Jun2024/f87be03b97a89afb8d01_63247327.jpg?v=e2d9)
In kako lahko, ko se nam nekaj zdi sumljivo, preverimo, če je kaj na tem? "Mi vedno pravimo, da je dobro pogledati, kdaj je bila neka domena registrirana," predlaga Hren. Domena Tradeovo je bila registrirana šele pred dobrim letom. Če bi šlo za resno podjetje, bi domena bila verjetno starejša.
Sumljivo je bilo tudi Nikoličevo prepričevanje, da poslujejo le z državljani Evropske unije. "Imate bančni račun v Sloveniji ali Srbiji? A na območju EU nimate niti enega računa?" je spraševal. Prav vztrajanje pri tem, da njihova stranka ne sme biti iz Srbije, nam je dalo misliti, da bi lahko bil ta klicni center prav v Srbiji. Ponavadi goljufi ne poslujejo z žrtvami iz države, v kateri se nahajajo, saj bi jim organi pregona hitreje prišli na sled.
Ponavadi goljufi ne poslujejo z žrtvami iz države, v kateri se nahajajo, organi pregona bi jim tako hitreje prišli na sled
Poklicali smo srbskega preiskovalnega novinarja Aleksandra Djordjeviča, ki že vrsto let spremlja to tematiko. "Težko je reči, kdo točno za tem stoji in če je to res le ena organizacija," je povedal. Ravno pred slabim mesecem je srbska policija pod okriljem Interpola in Europola aretirala 14 oseb in 11 klicnih centrov, devet v Beogradu, dva pa v Nišu. "Vse akcije in aretacije, ki so se odvile pri nas, so bile delegirane s strani nemške policije," razlaga Djordjevič.
Že leta 2020 je nemški in avstrijski policiji, tudi s pomočjo skesanca, ki so ga še preden bi pričal uradno, našli mrtvega v hotelski sobi v Bolgariji, uspelo uloviti in dosoditi štiri leta zapora enemu od glavnih vodij klicnih centrov, Izraelcu Galu Baraku. "Samo v enem letu naj bi v Nemčiji ljudi ogoljufal za najmanj milijardo evrov. Žrtve so bili v večini upokojenci in kockarji," pripoveduje Djordjevič in dodaja, da ko so pred leti v Beogradu uspeli najti 15 klicnih centrov, so jih v istem času v Bolgariji v Sofiji odkrili 60.
In kaj pravi certificiran etični heker?
Da bi morda z nabranimi podatki le uspeli najti kakšno sled, smo obiskali strokovnjaka kibernetske varnosti. Tudi za Milana Gaborja, certificiranega etičnega hekerja, je bil varnostni zid podjetja Tradeovo premočen. Predvsem zato, ker Milana omejujejo zakoni oziroma je za takšno preiskovanje pri nas potrebna sodna odredba. Kazalo je, da se strežniki sicer nahajajo v Ameriki, domena platforme, registrirane v Tanzaniji, prek katere potekajo plačila, z vašim računom pa lahko prosto operirajo, bi se glede na spletne podatke nahajala nekje v Keniji.
Pripravljeni smo ob naslednjem klicu Nikoliča soočili z dejstvi.
Cakić: "Koliko časa že posluje vaše podjetje Treadeovo?"
Klicatelj: "Od leta 2010, tam nekje 14 let."
Cakić: "14 let? Zakaj je bila potem domena registrirana šele lansko leto?"
Klicatelj: "Aha, vi mislite ... Hja, to pomeni ... "
Kot pravi Cakić, ga je Nikolič nato prevezal na klic še z "izkušenejšim oziroma boljšim lažnivcem", pravzaprav lažnivko – Sandro. Ta se je predstavila kot višja svetovalka.
Goljufi so hitri in inovativni. Lani so s spletnimi goljufijami pridobili kar 27,8 milijona evrov. So celo tako predrzni, da si s takšnimi lažnimi oglasi upajo zlorabljati celo simbole uradnih inštitucij in medijev. "In včasih za te fishinge ali pa kar napade najdejo tudi lokalce, seveda spet za denar," je dodal Gabor.
Praviloma denarja oškodovanci ne vidijo več, uspešno preiskanih goljufij pa je le 15 odstotkov.
Opozorilo: Mi smo goljufom dovolili blizu le zaradi namena raziskovanja, v nasprotnem primeru bi številko blokirali in se z njimi ne bi pogovarjali. Navsezadnje imajo goljufi vse vaše podatke, tudi naslov vašega prebivališča, zato previdnost res ni odveč.
KOMENTARJI (28)
Opozorilo: 297. členu Kazenskega zakonika je posameznik kazensko odgovoren za javno spodbujanje sovraštva, nasilja ali nestrpnosti.